Oikeus-lehti
type: channel
description: Oikeus on vuodesta 1972 lähtien ilmestynyt lehti, joka tieteellisen painotuksensa lisäksi seuraa aikaansa ja tarttuu ajankohtaisiin aiheisiin. Artikkelien, katsausten ja kirja-arvioiden lisäksi lehdessä on myös Oikeudellista elämää -palsta, jossa arvioidaan kriittisesti ja nasevasti oikeudellisen maailman tapahtumia ja lieveilmiöitä. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvää lehteä julkaisevat Oikeuspoliittinen yhdistys Demla ry ja Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys OYY ry.
publisher: Oikeuspoliittinen yhdistys Demla ry ja Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys OYY ry
language: fi
publication name: Oikeus-lehti
issn: 0356-4037
items: Ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaate Suomen rikosoikeudessa
items: Ordoliberalismilla ordoliberalismin yli – Euroopan keskuspankin kriisitoimien laillisuusarvion irtaantuminen rahapolitiikan todellisuudesta
items: Tieliikenteen päästövähennystoimien oikeudenmukaisuus ja kustannusvaikuttavuus: lakiehdotusten vaikutusten arvioinnin ja osallistamisen laatu
items: Yrittäjähenkiset kansainväliset järjestöt ja poliittisen talouden oikeus
items: Tehokasta terveydenhuoltoa? Sote-uudistuksen analyysi ja huomioita oikeudellistumisesta
items: Taloudelliset voimavarat ja sosiaalisten oikeuksien toteutuminen perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä
items: Oikeuden ja talouden epistemologisista kytköksistä antroposeenissa: totalisoiva tieto ja eettisyyden haaste
items: Yksilön suvereniteetti ja oikeuden legitimiteetti konstitutionaalisen taloustieteen tutkimusperinteessä
items: Puhuttaisiinko kilpailupolitiikasta?
items: Poliittisen talouden oikeus Suomessa 2020-luvulla
items: Oikeustieteen notaarivaiheen opiskelijoiden pohdintoja hyvästä juristista arvojen näkökulmasta
items: Päihteitä käyttäneiden ihmisten kokemukset väkivallasta ja kohtaamisista kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kanssa
items: Kamppailu tulevaisuuden tilasta: ekofeministisen metodologian näkökulmia ilmasto- ja ympäristöliikkeeseen
items: Sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävä lainvalmistelu sääntelykaappauksen kontekstissa – tapaus marjalaki
items: Ihmiskaupan vastaisen työn mahdollisuus haavoittuvassa asemassa olevien suojelijana – tapausesimerkkinä luonnonmarjanpoiminta
items: Suomalainen yliopistolaitos – kielellisten oikeuksien villi länsi?
items: Verotus, kehitys ja epävirallinen talous? Tarkastelussa Tansania
items: ”Se leima on mulle sitten tullut” – Kaarlo Helasvuon sosiaali- ja kriminaalipoliittinen ajattelu ja yhteiskunnallinen toiminta
items: Hyväksikäyttäjä vai ihmiskaupan uhri? Oikeustieteellistä tutkimusta teatterin keinoin – Akateeminen vartti 3
items: Uusliberalismia pohjoismaiseen tapaan – Björn Wahlroosin kilpailuoikeusajattelun kriittinen erittely
items: Lapsen oikeus terveyteen koronarokotusasetusten valmistelussa
items: Lastensuojelun avohuolto tutkittuina palveluina
items: Oikeudellinen elämä
items: Aulis Aarnion (1937–2023) merkitys Suomen oikeustutkimukselle – kolme näkökohtaa
items: Hyvää tapaa etsimässä – huomioita Otto Meren väitöskirjan ”Lain ja hyvän tavan vastaiset sopimukset” johdosta
items: Lapsen etu ennen lapsen etua?
items: Nuorten väliset rikokset rikosprosessissa – syyttäjän päätös toimenpiteistä luopumisesta
items: Akateemista pikaruokaa vai entistä ehompi tohtorintutkinto?
items: Missä on tutkimusetiikka oikeustieteessä ja lainopissa?
items: Syndeemisen terveyskriisin sääntelykehys Suomessa ja Ruotsissa

Ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaate Suomen rikosoikeudessa
type: item
description: Ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaatteen mukaan ihmiskaupan uhreja ei tule rangaista rikoksista, joihin heidät on painostettu osana hyväksikäyttöä. Rankaisemattomuusperiaatetta ei ole tutkittu rikosoikeuden yleisten oppien näkökulmasta, minkä takia sen rikosoikeudellinen merkityssisältö on jäänyt epäselväksi. Tässä artikkelissa analysoimme, minkälainen merkitys ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaatteelle pitäisi antaa suomalaisessa rikosoikeudellisessa ratkaisuharkinnassa ja systematiikassa. Johtopäätös on, että rankaisemattomuusperiaate on omimmillaan yhteisöllisiä oikeushyviä loukkaavissa rikoksissa. Lisäksi sillä voi olla soveltamisalaa yksityisiin oikeushyviin kajoavissa rikoksissa tapauskohtaisen intressipunninnan mukaisesti. Suomalaisessa lainsäädännössä rankaisemattomuusperiaate on ymmärretty tulkintaperiaatteeksi, joka puoltaa toimenpiteistä luopumista ihmiskaupan uhrien kohdalla. Artikkelissa osoitamme, että rankaisemattomuusperiaate voitaisiin rikosoikeussystemaattisesti hahmottaa ihmiskaupan uhreja koskevaksi anteeksiantoperusteeksi. Vastaavaa painostusta rikoksien tekemiseen voi kuitenkin esiintyä esimerkiksi pakottamisrikoksen tai lähisuhdeväkivallan uhreilla. Pelkän ihmiskaupan uhreja koskevan anteeksiantoperusteen sijasta voisikin olla perustellumpaa kehittää yleistä rikokseen painostamisen kattavaa vastuuvapausperustetta. Niinpä rankaisemattomuusperiaate haastaa kehittämään rikosoikeuden yleisiä oppeja siitä näkökulmasta, että pakottaville olosuhteille annettaisiin aiempaa enemmän merkitystä vastuuvapauden perustavana seikkana.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: rankaisemattomuusperiaate
  topic: keywords
subject: ihmiskauppa
  topic: keywords
subject: rikosoikeus
  topic: keywords
subject: vastuuvapausperusteet
  topic: keywords
subject: pakottavat olosuhteet
  topic: keywords
creator: Jani Hannonen
creator: Tatu Hyttinen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 11
ending page: 31

Ordoliberalismilla ordoliberalismin yli – Euroopan keskuspankin kriisitoimien laillisuusarvion irtaantuminen rahapolitiikan todellisuudesta
type: item
description: Euroopan keskuspankin (EKP) velkakirjaostot lopettivat eurokriisin, mutta herättivät samalla voimakasta vastustusta euromaiden keskuudessa. Vastustus oli voimakkainta Saksassa, jossa keskuspankkiirit pelkäsivät EKP:n luopuvan Bundesbankin ordoliberaalista perinteestä ja Saksan perustuslakituomioistuin (SPT) epäili EKP:n ylittäneen toimivaltansa. Euroopan unionin tuomioistuin (EUT) katsoi Gauweiler- ja Weiss-ennakkoratkaisuissaan EKP:n toimineen sille annetun toimivallan puitteissa, minkä ansiosta EKP on kyennyt entisestään laajentamaan velkakirjaostojaan eurokriisin jälkeen. Artikkelissa tarkastellaan oikeudellista kiistaa EKP:n toimivallasta erilaisten rahapolitiikan ihanteiden kannalta. Vaikka velkakirjaostot tarkoittavat irtiottoa ordoliberaalista hintavakauteen keskittyvästä rahapolitiikasta, EUT:n oikeuskäytännössä luotu linja velkakirjaostojen laillisuuden arvioimisesta perustuu ordoliberalismin jatkuvuuden teeskentelyyn. Laillisuusarvio perustuu erityisesti oletuksiin markkinahintojen ja markkinakurin kunnioittamisesta, vaikka velkakirjaostojen myötä EKP:llä on entistä suurempi valta puuttua velkakirjojen hintoihin sekä päättää, kuinka paljon markkinakuri vaikuttaa euromaiden rahoitusoloihin. Ennakkoratkaisut perustuvatkin niin kapeisiin käsityksiin velkakirjaostojen ja rahoitusmarkkinoiden toiminnasta, että EUT:n oikeuskäytäntö on irtaantunut rahapolitiikan todellisuudesta. Kapean rahapoliittisen laillisuusarvion myötä EUT on sivuuttanut SPT:n kritiikit velkakirjaostojen vaikutuksista EKP:n institutionaaliseen muodonmuutokseen ja laajemmin rahaliiton integraation. Oikeudellisen kiistan historiallinen opetus on, ettei rahapolitiikan paradigmojen jatkuvuutta voida taata tiukoillakaan oikeudellisilla säännöillä. Toisaalta EKP:n toimivallan oikeudellinen laajentaminen sisältää lukuisia ristiriitaisuuksia ja avoimia kysymyksiä, jotka voivat muodostua poliittiseksi rajoitteeksi EKP:n velkakirjaostoille tulevaisuudessa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ordoliberalismi
  topic: keywords
subject: Euroopan keskuspankki
  topic: keywords
subject: rahoitusmarkkinat
  topic: keywords
subject: rahapolitiikka
  topic: keywords
subject: Saksan perustuslakituomioistuin
  topic: keywords
creator: Antti Ronkainen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Tieliikenteen päästövähennystoimien oikeudenmukaisuus ja kustannusvaikuttavuus: lakiehdotusten vaikutusten arvioinnin ja osallistamisen laatu
type: item
description: Tieliikennesektorille on kohdistettava mittavia päästövähennystoimia ilmastolain 2 §:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä tavoitteita on ilmastolain 2 ja 8 §:n mukaan edistettävä oikeudenmukaisesti ja mahdollisimman pienin kustannuksin. Artikkelissa tarkastelemme oikeudenmukaisuuden ja kustannusvaikuttavuuden näkökulmista, miten päästöjen vähentämiseen tähtäävien säädösehdotusten vaikutusten arviointia ja osallistamista koskevat velvoitteet on toimeenpantu tieliikennesektorin taloudellisten ohjauskeinojen valmistelussa. Taloudelliset ohjauskeinot soveltuvat suoraan eri toimintojen ohjaamiseen ilman tapauskohtaista harkintavaltaa, mikä korostaa ennakollisen vaikutusten arvioinnin ja kuulemismenettelyn tärkeyttä niiden valmistelussa. Artikkelin tutkimusaineisto koostuu tieliikennesektorin päästövähennystoimia, kuten romutuspalkkiota, hankinta- ja muuntotukia, jakeluvelvoitetta, polttoaineveroa sekä auto- ja ajoneuvoveroa, koskevista lakiehdotuksista. Hyödynnämme aineiston tarkastelussa arviointikehikkoa, jonka olemme laatineet tutkimuskirjallisuuden sekä vaikutusarviointioppaiden pohjalta. Analysoimme aineistoa suhteessa ilmasto-oikeudelliseen sääntelyyn sekä oikeudellisiin arviointi- ja kuulemisvelvoitteisiin. Säädösehdotusten vaikutusten arviointi ja kuuleminen pohjautuvat kansainvälisten sopimusten ja perustuslain yleispiirteisiin velvoitteisiin sekä niitä täsmentäviin oppaisiin. Tarkastelumme perusteella vaikutusten arviointia ja osallistamista koskevat velvoitteet on toimeenpantu säädösvalmistelussa puutteellisesti. Säädösvalmistelun ohjeistuksen ja ilmastolain tarkentaminen voisi parantaa kustannusvaikuttavuuden ja oikeudenmukaisuusvaikutusten arviointia ja yleisön osallistamista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: oikeudenmukaisuus
  topic: keywords
subject: kustannustehokkuus
  topic: keywords
subject: säädösvalmistelu
  topic: keywords
subject: osallistaminen
  topic: keywords
subject: ilmasto-oikeus
  topic: keywords
creator: Paula Leskinen
creator: Marita Laukkanen
creator: Outi Penttilä
creator: Antti Belinskij
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Yrittäjähenkiset kansainväliset järjestöt ja poliittisen talouden oikeus
type: item
description: Perinteisen ajattelutavan mukaan kansainvälisten järjestöjen on katsottu olevan vuorovaikutussuhteessa lähinnä jäsenvaltioidensa kanssa toteuttaen niiden puolesta mandaattinsa mukaisia teknisiä tehtäviä. Lisäksi kansainvälisten järjestöjen on uskottu toimivan julkisessa intressissä ihmiskunnan hyväksi. Tämän artikkelin keskiössä oleva kehityskulku, kansainvälisten järjestöjen lisääntynyt yrittäjähenkisyys, kuitenkin haastaa nämä olettamat. Kun kansainväliset järjestöt keskittyvät myymään tuotteita ja palveluita, hakeutumaan kumppanuussuhteisiin yritysten kanssa ja lähestymään globaaleja ongelmia markkinalähtöisten ratkaisumallien kautta, ne ajautuvat monimutkaisiin vuorovaikutussuhteisiin monien muidenkin toimijoiden kuin jäsenvaltioidensa kanssa ja toimivat toisinaan enemmän markkinoiden ja tuottojen ohjaamina kuin ”puhtaasti” julkisessa intressissä. Artikkelissa esitetään, että siinä missä tämä kehityskulku vaikuttaa vaikeasti selitettävältä kansainvälisten järjestöjen oikeuden perinteisestä näkökulmasta, sitä on hedelmällisempää tutkia poliittisen talouden oikeuden näkökulmasta. Tästä näkökulmasta kansainväliset järjestöt näyttäytyvät monitahoisina toimijoina, jotka toimivat osana monimutkaista poliittista ja taloudellista kenttää – sekä sen ohjaamana että sitä säädellen. Lisäksi näkökulma auttaa hahmottamaan kansainvälisten järjestöjen toimien vaikutuksia ihmisten elämään ympäri maailman.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus
  topic: keywords
subject: kansainväliset järjestöt
  topic: keywords
subject: markkinamuotoilu
  topic: keywords
subject: poliittinen talous
  topic: keywords
subject: yrittäjähenkisyys
  topic: keywords
creator: Ukri Soirila
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Tehokasta terveydenhuoltoa? Sote-uudistuksen analyysi ja huomioita oikeudellistumisesta
type: item
description: Julkistalouden säästötavoitteet ovat jälleen aiheuttaneet keskustelua ja kysymyksiä julkisen terveydenhuoltojärjestelmämme tasosta ja kustannuksista: onko nykyinen terveydenhuoltojärjestelmämme liian kallis, millä tavoin sitä tulisi ohjata ja voidaanko palveluja tehostaa? Käytettävissä olevat taloudelliset resurssit vaikuttavat julkisen terveydenhuollon tasoon, joten terveydenhuollon oikeudellinen ohjaus joutuu vuorovaikutukseen myös taloudellisten realiteettien kanssa. Tehokkuuden kaltaiset termit arkipäiväistyvät kaikessa terveydenhuollon ohjauksessa. Myös sote-uudistuksen yhteydessä tehokkuus nostettiin sekä tavoitteeksi että kriteeriksi. Esimerkiksi hyvinvointialueiden lisärahoituspäätökseen voidaan liittää ehtoja, jotka koskevat palvelujen vaikuttavuutta, laatua, määrää ja tehokkuutta. Miten tehokkuus näyttäytyy julkisessa terveydenhuollossa erityisesti oikeudellisesta näkökulmasta? Artikkelissa tarkastellaan tehokkuutta osana julkisen vallan toimintaa perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien turvaamisvelvoitteen näkökulmasta. Analyysi kohdistuu sote-uudistuksen lainvalmisteluasiakirjoihin ja terveydenhuollon sääntelyyn.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tehokkuus
  topic: keywords
subject: terveydenhuolto
  topic: keywords
subject: hallinto
  topic: keywords
subject: sotu-uudistus
  topic: keywords
subject: perusoikeudet
  topic: keywords
creator: Waltter Roslin
creator: Eveliina Ignatius
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Taloudelliset voimavarat ja sosiaalisten oikeuksien toteutuminen perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä
type: item
description: Käsittelen tässä artikkelissa sosiaalisiin oikeuksiin tehtäviä heikennyksiä, joita perustellaan valtiontalouden säästötavoitteella. Selvitän, miten perusoikeusuudistuksessa on linjattu sosiaalisista oikeuksista ja niiden kytkeytymisestä taloudellisiin voimavaroihin sekä miten tämä näkyy perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä. Katson asiaa erityisesti perustoimeentulon turvan näkökulmasta, josta säädetään perustuslain 19 §:n 2 momentissa. Tavoitteenani on tarkastella perustuslaissa turvattujen sosiaalisten oikeuksien sisältöä ja oikeudellisia rajoja. Kävin läpi perusoikeusuudistuksesta alkaen sellaiset perustuslakivaliokunnan lausunnot, joissa sosiaalisten oikeuksien heikennyksiä on tehty vetoamalla valtiontalouden säästötavoitteisiin, taloudellisiin voimavaroihin tai julkisen talouden tilaan. Pohdin erityisesti perusoikeuksiin liittyviä yleisiä oppeja ja miten ne ovat kehittyneet. Tässä nousevat esiin perusoikeuksien erilaiset oikeusvaikutukset sekä perusoikeuksien sallitut rajoitusedellytykset. Pyrin hahmottamaan, miten olemassa olevia oppeja on hyödynnetty. Arvioni mukaan perustuslakivaliokunta olisi voinut päätyä oikeudellisilla perusteilla myös toisenlaisiin johtopäätöksiin kuin mihin se päätyi. Valiokunta olisi voinut edellyttää arviointia esityksen vaikutuksista sekä ihmisoikeussopimustenmukaisuudesta edellytyksenä sille, että se olisi voinut arvioida esitysten perustuslainmukaisuuden. Valiokunnan argumentaatio oli paikoitellen kriittistä, mutta se esitti moitteet pehmeinä ei-ponsihuomautuksina. Oletus on, että valtioneuvoston tulisi ottaa nämä tulevassa lainvalmistelussa vakavasti.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ihmisoikeudet
  topic: keywords
subject: perusoikeudet
  topic: keywords
subject: sosiaaliset oikeudet
  topic: keywords
subject: heikennyskielto
  topic: keywords
subject: säästöt
  topic: keywords
creator: Susanna Rahkonen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Oikeuden ja talouden epistemologisista kytköksistä antroposeenissa: totalisoiva tieto ja eettisyyden haaste
type: item
description: Tutkimme artikkelissamme oikeuden ja talouden suhdetta uusliberaalin talouden hallinnan muotona laajan prekarisaatioteesin ja antroposeenille ominaisten tietämisen käytäntöjen valossa. Tarkastelemme feministisen tieteenteorian avulla oikeustieteen tietokäsitystä ja episteemisiä käytäntöjä ja pohdimme näistä lähtökohdista oikeustieteelliseen tutkimukseen liittyviä eettisiä ja positionaalisuutta koskevia kysymyksiä. Totalisoivan tiedon käsite liittyy tiedon ja tietämisen valtasuhteisiin, ja se on yhdistetty aiemmassa tutkimuksessa erityisesti eurosentriseen maskuliinisuuteen ja keskiluokkaisuuteen. Oikeuden totalisoiva tieto rakentuu episteemisissä käytännöissä, jotka tuottavat subjektista irrallaan olevia objektiivisiksi oletettuja institutionalisoituvia kuvitelmia ja käsitteellisiä muodostelmia, joiden ideaalina ominaisuutena on näennäinen objektiivisuus ja neutraalisuus. Tällainen tietokäsitys tekee vaikeaksi oikeustieteen, erityisesti lainopin, positionaalisuuden avaamisen ja ymmärtämisen merkitykselliseksi, tutkimusta koskevaksi valinnaksi. Tutkimuksen eettiset valinnat koskevat yhtä lailla koko oikeustieteen kenttää. Oikeudellisen ajattelun muutos on välttämätöntä kestävyyskriisin vuoksi, ja se edellyttää vallitsevan hallinnan muodon jatkuvaa kyseenalaistamista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: antroposeeni
  topic: keywords
subject: kestävyys
  topic: keywords
subject: prekarisaatio
  topic: keywords
subject: lainopin epistemologia
  topic: keywords
subject: positionaalisuus
  topic: keywords
creator: Sanna Mustasaari
creator: Marjo Ylhäinen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Yksilön suvereniteetti ja oikeuden legitimiteetti konstitutionaalisen taloustieteen tutkimusperinteessä
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan konstitutionaalista taloustiedettä uusliberaalin yhteiskuntafilosofian suuntauksena. Keskeisenä teemana on, millaisilla filosofis-normatiivisilla kriteereillä suuntaus arvioi konstitutionaalisen normiaineksen asemaa poliittis-oikeudellisen elämän keskeisenä kerrostumana. Suuntauksen kokoavana lähtökohtana on normatiivinen individualismi ja yksilön suvereniteetti: yhteiskunnan pitäisi kaikilla osa-alueilla rakentua yksilöiden suostumukselle. Lähtökohta määrittelee tutkimusperinteen suhdetta sekä markkinatalouteen että politiikkaan. Individualistinen lähtökohta on jännitteisessä suhteessa enemmistödemokratiaan. Itseymmärryksensä mukaan konstitutionaalinen taloustiede ei kuitenkaan kyseenalaista demokratian ideaa vaan sitoutuu sen individualistiseen tulkintaan. Sitoutuminen näkyy selvimmin siinä, millaisia poliittisia funktioita tutkimusperinne antaa verotusvallan kansainvälisesti hajautetulle järjestelmälle. Konstitutionaalisessa taloustieteessä verotusvallan hajautettu järjestelmä hahmotetaan yksilön poliittisen suvereniteetin vakuudeksi, joka mahdollistaa irtautumisen enemmistödemokratiasta. Tutkimusperinne hahmottuu siten liberaalina ja yksilökeskeisenä teoriana poliittisesta toimijuudesta ja sen oikeudellisista muodoista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: konstitutionaalinen taloustiede
  topic: keywords
subject: uusliberalismi
  topic: keywords
subject: verotusvalta
  topic: keywords
subject: individualismi
  topic: keywords
subject: federalismi
  topic: keywords
creator: Jussi Jaakkola
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Puhuttaisiinko kilpailupolitiikasta?
type: item
subject: Kolumni
  topic: section
creator: Matti Ylönen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Poliittisen talouden oikeus Suomessa 2020-luvulla
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Tomi Tuominen
creator: Jenna Päläs
creator: Aura Kostiainen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Oikeustieteen notaarivaiheen opiskelijoiden pohdintoja hyvästä juristista arvojen näkökulmasta
type: item
description: Juristin ammatissa pidetään oikeudenmukaisuutta keskeisenä arvona, ja hyvien juristien odotetaan lähestyvän oikeudellisia kysymyksiä moraalisesti neutraalilla ja puolueettomalla tavalla. Tutkimukset osoittavat, että arvot ovat merkittäviä tekijöitä ihmisten asenteiden ja käyttäytymisen ennustamisessa, ja että arvojen yhteneväisyys ympäristön kanssa parantaa yksilöiden hyvinvointia. Juristien henkilökohtaisia arvoja ei ole laajasti tutkittu, joten tässä tutkimuksessa tarkastelemme, mitkä muut arvot kuin oikeudenmukaisuus voivat olla tärkeitä tuleville juristeille. Tutkimuksessa selvitetään oikeustieteen notaariopiskelijoiden pohdintoja hyvästä juristista suomalaisessa yliopistossa. Tähän laadulliseen tutkimukseen osallistui 67 opiskelijaa. Aineisto kerättiin pohdintatehtävän avulla ja analysoitiin abduktiivisen laadullisen sisällönanalyysin avulla käyttäen Schwartzin arvoteorian mallia aineiston luokittelun apuna. Analyyseissä havaittiin neljä Schwartsin arvomallin ulottuvuutta: avoimuus muutokselle, säilyttäminen, itsensä ylittäminen ja itsensä korostaminen. Lisäksi tunnistettiin työhön liittyviä arvoja. Tutkimuksemme osoittaa, että oikeustieteen notaarivaiheen opiskelijoiden arvomaailma on monimuotoinen. Oikeustieteen opiskelijat eivät painottaneet pelkästään moraalisesti neutraaleja arvoja, vaan he olivat ennakkoluulottomia sekä motivoituneita edistämään muiden hyvinvointia. Tulokset heijastavat paitsi koulutuksen arvopohjaa myös ikäryhmien yleisiä arvomieltymyksiä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: henkilökohtaiset arvot
  topic: keywords
subject: ammatilliset arvot
  topic: keywords
subject: Schwartzin arvomalli
  topic: keywords
subject: juristiprofessio
  topic: keywords
subject: oikeustieteen opiskelijat
  topic: keywords
creator: Anne Haarala-Muhonen
creator: Liisa Myyry
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-04-01
publication date: 2026-04-01
starting page: 8
ending page: 30

Päihteitä käyttäneiden ihmisten kokemukset väkivallasta ja kohtaamisista kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kanssa
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastellaan päihteitä ongelmallisesti käyttäneiden ihmisten sekä kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kohtaamisia tilanteissa, joissa päihteitä käyttänyt on kokenut väkivaltaa tai kohtaaminen kontrolli- tai sotealan ammattilaisen kanssa on tuottanut sitä. Kontrollialan ammattilaisilla tarkoitetaan tässä tutkimuksessa poliisia ja järjestyksenvalvojia ja sotealan ammattilaisilla sosiaalityöntekijöitä ja terveydenhuollon edustajia. Kyseessä on laadullinen tutkimus, jossa on syvähaastateltu 18 henkilöä, joilla on ennen tutkimukseen osallistumista ollut ongelmallista päihteiden käyttöä. Tutkimukseen osallistuneet kertovat kohtaamisille antamistaan merkityksistä. Tutkimusote on fenomenologinen ja sen analyysissa on hyödynnetty tulkitsevaa fenomenologista analyysia. Väkivalta päihteitä käyttäneiden ihmisten sekä kontrolli- ja sotealan ammattilaisten välisissä kohtaamisissa on ollut henkistä, fyysistä tai seksuaalista ja päihteitä käyttäneiden ihmisten kokemaa tai tekemää, tai kontrolli- ja sotealan ammattilaisen tekemää. Kohtaamisiin on sisältynyt myös kokemuksia suojelusta, empatiasta ja muutoksen mahdollistamisesta. Tämä artikkeli lisää tietoa siitä, miten päihteitä käyttäneet ihmiset ovat kokeneet kohtaamiset kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kanssa väkivallan kontekstissa ja millä keinoin onnistuneita kohtaamisia sekä päihteitä käyttäneiden ihmisten avun saantia voisi jatkossa edistää.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: päihteiden käyttö
  topic: keywords
subject: kohtaaminen
  topic: keywords
subject: väkivalta
  topic: keywords
subject: fenomenologinen tutkimus
  topic: keywords
subject: kontrollialan ammattilaiset
  topic: keywords
subject: sotealan ammattilaiset
  topic: keywords
creator: Heidi Kankkonen
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-04-01
publication date: 2026-04-01
starting page: 52
ending page: 73

Kamppailu tulevaisuuden tilasta: ekofeministisen metodologian näkökulmia ilmasto- ja ympäristöliikkeeseen
type: item
description: Kriittistä ympäristöoikeusteoreettista lähestymistapaa edustavassa artikkelissa tarkastellaan ekofeministisesti orientoituneen metodologisen lähestymistavan mahdollisuuksia selittää ja analysoida tämänhetkisiä kansainvälisiä ilmasto- ja ympäristöliikkeitä, joista tarkastelun kohteina ovat Fridays for Future, Extinction Rebellion ja Stop Ecocide. Artikkelissa havainnollistetaan, kuinka päivitetty ja uudelleen muotoiltu ekofeministinen metodologia sisältää ja tunnistaa luonnon sortamiseen liittyvän intersektionaalisen ja posthumanistisen diskurssin, ja kuinka se heijastelee tulevien sukupolvien tilan puolesta esitettyjä vaatimuksia. Artikkelissa pohditaan, minkälaisia välineitä ekofeministinen lähestymistapa voi tarjota ylisukupolvisten oikeuksien ja niihin liittyvien ajankohtaisten liikkeiden esittämien vaatimusten hahmottamiseksi. Artikkelissa tunnistetaan, että ekofeminismin yhdessä kriittisen ympäristöoikeuden kanssa oikeusajattelulle tuottamat keskeiset metodiset hyödyt ja havainnot liittyvät perinteisen tila-aikajärjestyksen ylittävien oikeussuhteiden intersektionaalisuuden hahmottamiseen, oikeusjärjestelmässä vallitsevien dualismien osoittamiseen ja korjaamiseen kumppanuuteen perustuvalla luontosuhteella ja ympäristöön kohdistuvan väkivallan ymmärtämiseen ylisukupolvisena, tulevien sukupolvien oikeuksia loukkaavana luonnontuhontana.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ekofeminismi
  topic: keywords
subject: kriittinen ympäristöoikeus
  topic: keywords
subject: tulevat sukupolvet
  topic: keywords
subject: ilmastoliike
  topic: keywords
subject: ekokriisi
  topic: keywords
creator: Sanna Lehtinen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 58
ending page: 76

Sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävä lainvalmistelu sääntelykaappauksen kontekstissa – tapaus marjalaki
type: item
description: Artikkelissa tunnistamme marjalakiin (laki luonnontuotteita keräävien ulkomaalaisten oikeudellisesta asemasta 487/2021) liittyviä sääntelykaappaukselle altistavia tekijöitä ja kontekstualisoimme sen avulla lainvalmistelua koskevan laadullisen analyysin. Sääntelykaappaus viittaa ilmiöön, jossa sääntelijä suosii sääntelyn kohteena olevan vaikutusvaltaisen osapuolen taloudellisia etuja yleisen edun kustannuksella. Sääntelykaappauksen riskiä lisäsi erityisesti elinkeinoalan vaikutusvalta, joka oli suurta verrattuna marjanpoimijoiden vaikutusvaltaan. Lainvalmisteluaineiston avulla tutkimme, millaiseksi sääntelykaappaukselle altis marjalaki lainvalmisteluprosessin aikana muotoutui: kuinka ja keiden toimijoiden lausunnot vaikuttivat lainvalmisteluun aina luonnosvaiheesta lain ja esitöiden lopulliseen sisältöön ja muotoiluihin asti? Suurin osa lausunnonantajista oli suomalaisia viranomaisia ja elinkeinoelämän edustajia, jotka vetosivat lausunnoissaan taloudellisiin seikkoihin. Marjanpoimijoita välillisestikään edustavat tahot olivat marginaalissa. Näiden esittämät huolet marjanpoimijoiden asemasta oli lainvalmistelussa usein joko sivuutettu tai huomioitu kursorisesti. Marjanpoimijoita ei kuultu. Esitämme, että sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävämpi lainvalmistelu edellyttää sääntelykaappaukselle altistavien tekijöiden huomioimista ja niiden osallisuuden vahvistamista lainvalmistelussa, jotka ovat sääntelyn vaikutuspiirissä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: sääntelykaappaus
  topic: keywords
subject: lainvalmistelu
  topic: keywords
subject: marjanpoimijat
  topic: keywords
subject: kausityö
  topic: keywords
creator: Johanna Vanto
creator: Anne Alvesalo-Kuusi
creator: Lauri Salonen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 9
ending page: 35

Ihmiskaupan vastaisen työn mahdollisuus haavoittuvassa asemassa olevien suojelijana – tapausesimerkkinä luonnonmarjanpoiminta
type: item
description: Tutkimus tarkastelee ihmiskaupan vastaisen työn mahdollisuuksia suojella haavoittuvassa asemassa olevia. Tapausesimerkkinä toimii luonnonmarjanpoiminta, jossa turistiviisumijärjestelmä mahdollisti pitkään hyväksikäytön jatkumisen. Rikosoikeudellisen puuttumisen myötä hyväksikäyttö tunnistettiin ihmiskaupaksi. Tämä vaikutti lainsäädännön muuttamiseen haavoittuvuutta paremmin suojelevaksi. Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimii a-legitiimiyden käsite yhdessä Lyotardin differend-teorian kanssa. Niiden kautta tarkastellaan, kuinka vääryydet saavat tunnistettavan muodon ja muuttuvat oikeudellista sääntelyä edellyttäviksi. Tutkimus osoittaa, että ihmiskauppamäärittelyllä ja siihen perustuvalla ihmiskaupan vastaisella työllä on mahdollisuus suojella haavoittuvassa asemassa olevia ja haastaa vakiintuneita käsityksiä hyväksyttävästä toiminnasta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: luonnonmarjanpoiminta
  topic: keywords
subject: ihmiskauppa
  topic: keywords
subject: haavoittuvuus
  topic: keywords
subject: rikosoikeus
  topic: keywords
subject: turistiviisumi
  topic: keywords
creator: Venla Roth
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-12-13
publication date: 2025-12-13
starting page: 317
ending page: 336

Suomalainen yliopistolaitos – kielellisten oikeuksien villi länsi?
type: item
description: Suomalaisen oikeusjärjestyksen syvärakenteen osana on kansalliskielten, suomen ja ruotsin, yhtäläinen vahva asema kaikessa julkisessa toiminnassa. Yliopistoilla ja niissä tehtävällä tutkimuksella on keskeinen vaikutus kielten kehitykseen ja elinvoimaan. Kielipolitiikan tutkimuksessa on havaittu, että englannin kieli on alkanut syrjäyttää kansalliskieliä tutkimuksen ja ylimmän opetuksen kentällä. Artikkelissa tarkastellaan Suomen yliopistojen kielisääntelyä lainopillisesta näkökulmasta. Kyseinen sääntely on viitteellistä, epäyhtenäistä ja jättää tulkinnallista tilaa yliopistojen itsehallinnolle. Vaikuttaisi siltä, ettei yliopistojen kielisääntelyn kokonaisuus ei enää turvaa kansalliskielten, suomen ja ruotsin, asemaa ylimmässä opetuksessa ja tutkimuksessa, eikä myöskään huomioi vähemmistökieliä riittävästi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: yliopistot
  topic: keywords
subject: kielelliset oikeudet
  topic: keywords
subject: kansalliskielet
  topic: keywords
subject: vähemmistökielet
  topic: keywords
subject: kielipolitiikka
  topic: keywords
creator: Jaakko Tiinanen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 36
ending page: 57

Verotus, kehitys ja epävirallinen talous? Tarkastelussa Tansania
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan verotukseen liittyvää kehitysyhteistyötä erityisesti Suomen ja Tansanian tekemän yhteistyön valossa. Kehittyvissä maissa suuri osa väestöstä toimii virallisen talouden ulkopuolella, mikä heikentää työllisyyttä, vähentää valtion tuloja ja vaikeuttaa köyhyyden vähentämistä. Artikkelissa analysoidaan Suomen verotukseen liittyvää kehitysyhteistyötä, sen teoreettisia lähtökohtia, saavutettuja tuloksia ja mahdollisia haasteita tuloksille, kun kehitysyhteistyön lähtökohdaksi otetaan oikeusvaltion edistäminen. Epävirallisen sektorin verotuspotentiaalia pidetään hankkeissa lähtökohtaisesti suurena, joka voidaan tutkimustiedon valossa asettaa kyseenalaiseksi. Uhkia kehitysyhteistyölle aiheuttaa erityisesti Tansanian heikentynyt demokratiakehitys, joka herättää kysymyksen siitä, kuinka realistista verotuksen kehittäminen näissä olosuhteissa on. Aihetta on kokonaisuudessaan tutkittu vähän sekä teoreettisesti että empiirisesti, mikä korostaa lisätutkimuksen tarvetta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kehitysyhteistyö
  topic: keywords
subject: kehityspolitiikka
  topic: keywords
subject: oikeusvaltio
  topic: keywords
subject: epävirallinen talous
  topic: keywords
subject: verotus
  topic: keywords
creator: Sofia Selkämaa
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-12-13
publication date: 2025-12-13
starting page: 250
ending page: 274

”Se leima on mulle sitten tullut” – Kaarlo Helasvuon sosiaali- ja kriminaalipoliittinen ajattelu ja yhteiskunnallinen toiminta
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan Kaarlo Helasvuon (1909–2006) ammatillista toimintaa ja ajattelua biografisessa viitekehyksessä. Tutkimuksessa kysytään, millainen Helasvuon sosiaalinen ja koulutuksellinen tausta oli, millaisiin tieteellisiin ja ammatillisiin verkostoihin hän kytkeytyi sekä millaisia laajempia suomalaisen sosiaali-, kriminaali- ja oikeuspoliittisen ajattelun siirtymiä hänen työnsä ja ajattelunsa heijastavat. Tutkimusaineistona hyödynnetään kahta Helasvuon haastattelua vuodelta 2003, hänen kirjallista tuotantoaan sekä sitä kehystävää aikalaiskirjallisuutta. Analyysi osoittaa, että Helasvuon ajattelussa tapahtui kolme opillista siirtymää: 1930-luvun biologis-psykologisista selitysmalleista kohti 1950-luvun ryhmädynaamista näkökulmaa ja edelleen 1960-luvun puolivälin jälkeen kohti laajaa yhteiskunta- ja oikeuspoliittista ymmärrystä. Läpi työuransa Helasvuo näyttäytyy omaperäisenä ajattelijana, joka liikkui eri tieteenalojen ja ammatillisten kenttien välillä ja toimi sillanrakentajana modernisoituvan suomalaisen sosiaali- ja kriminaalipolitiikan rajapinnoilla.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lastensuojelu
  topic: keywords
subject: sosiaalihuolto
  topic: keywords
subject: elämäkerrallinen tutkimus
  topic: keywords
subject: kriminologia
  topic: keywords
subject: kriminaalipolitiikka
  topic: keywords
creator: Timo Harrikari
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-12-13
publication date: 2025-12-13
starting page: 230
ending page: 249

Hyväksikäyttäjä vai ihmiskaupan uhri? Oikeustieteellistä tutkimusta teatterin keinoin – Akateeminen vartti 3
type: item
subject: Keskustelua-palsta
  topic: section
creator: Jani Hannonen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 103
ending page: 110

Uusliberalismia pohjoismaiseen tapaan – Björn Wahlroosin kilpailuoikeusajattelun kriittinen erittely
type: item
description: Artikkeli erittelee amerikkalaisen oikeudellisen uusliberalismin vaikutusta Pohjoismaissa tarkastelemalla Björn Wahlroosin, johtavan pohjoismaisen rahoitusalan vaikuttajan ja yritysjohtajan, kirjoituksia. Vuodesta 2012 alkaen Wahlroos on julkaissut aktiivisesti teoksia, joissa hän luo systemaattista teoriaa vapaasta markkinataloudesta ja demokratiasta sekä oikeuden roolista niiden muotoamisessa. Vaikka hänen kirjansa ja julkiset puheenvuoronsa ovat saaneet laajaa huomiota, hänen kirjoituksiaan ei ole juuri arvioitu akateemisesti, vaikka ne tarjoavat lähes ainutlaatuisen näköalan siihen, miten vaikutusvaltainen yritysjohtaja näkee oikeuden, demokratian ja talouden. Artikkeli yhdistää aatehistoriaa ja modernia kilpailuoikeusteoriaa sekä erittelee Wahlroosin ajattelun taustalla olevaa käsitystä oikeuden ja talouden suhteesta. Aatehistoriallisesti se osoittaa, että Wahlroosin näkemys kilpailuoikeudesta on velkaa niin kutsutulle Chicagon koulukunnalle, joka syntyi 1950-luvulla vastalauseena Yhdysvaltain säännellyn markkinatalouden mallille. Normatiivisesti artikkeli puolustaa kilpailuoikeuden keskitietä ja kuluttajahyvinvoinnin periaatetta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: uusliberalismi
  topic: keywords
subject: kilpailuoikeus
  topic: keywords
subject: Björn Wahlroos
  topic: keywords
subject: Chicagon koulukunta
  topic: keywords
subject: kuluttajahyvinvointiperiaate
  topic: keywords
creator: Toni Malminen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-12-13
publication date: 2025-12-13
starting page: 295
ending page: 316

Lapsen oikeus terveyteen koronarokotusasetusten valmistelussa
type: item
description: Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin, miten lapsen oikeus terveyteen on huomioitu koronarokotusasetuksen (VNa 1105/2020) ja sitä muuttavien asetusten valmistelu- ja taustamateriaaleissa, ja millä tavoin. Tutkimuksessa rakennettiin oikeudellinen viitekehys lapsen oikeuden terveyteen ympärille. Tämä viitekehys operationalisoitiin nelikentän avulla analyysirungoksi, jonka kautta analysoitiin säädösvalmistelun aikana syntyneitä valmistelu- ja taustamateriaaleja. Analyysissa selvitettiin, mitä lapsen oikeuden terveyteen osa-alueita punnittiin osana valmisteluprosessia, ja millaisia tekijöitä punninnassa painotettiin. Analyysissa havaittiin, että lapsen fyysisen terveyden osa-alue korostuu niin kollektiivisella kuin yksilölliselläkin tasolla psyykkisen terveyden osa-alueen jäädessä havaintojen osalta lähes olemattomaksi. Analyysin perusteella voidaan todeta, ettei säädösvalmistelussa ole kokonaisvaltaisesti huomioitu lapsen oikeutta terveyteen. Normatiiviseen viitekehykseen pohjautuvaa nelikenttää ehdotetaan tavaksi jäsentää lapsen oikeutta terveyteen niin säädösvalmistelussa kuin jälkikäteisarvioinnissakin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Lapsen oikeudet
  topic: keywords
subject: Oikeus terveyteen
  topic: keywords
subject: Lapsen oikeus terveyteen
  topic: keywords
subject: Lapsen oikeuksien sopimus
  topic: keywords
subject: Covid-19
  topic: keywords
subject: TSS-oikeudet
  topic: keywords
subject: TSS-sopimus
  topic: keywords
subject: Terveys
  topic: keywords
creator: Petra Järvinen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 77
ending page: 102

Lastensuojelun avohuolto tutkittuina palveluina
type: item
description: Lastensuojelulakia on tarkoitus uudistaa kuluvalla hallituskaudella. Yksi uudistuksen keskeisiä tavoitteita on siirtää lastensuojelun painopistettä sijaishuollon palveluista kohti inhimillisesti ja taloudellisesti kevyempiä avohuollon palveluita. Uudistusten tueksi on kaivattu tutkittua tietoa avohuollon toiminnasta ja erityisesti palvelujen toimivuudesta. Artikkelissa tarkastelemme, millaista empiiristä tutkimusta lastensuojelun avohuollosta on Suomessa tehty, ja mitä tutkimukset siitä kertovat tai jättävät kertomatta. Menetelmänä käytimme kartoittavaa kirjallisuuskatsausta, johon valikoitui 44 tutkimusta vuosilta 2010–2024. Analysoimme tutkimukset temaattisella sisällönanalyysillä. Tutkimusten perusteella lastensuojelun avohuoltoa on tutkittu pääosin laadullisilla menetelmillä ja tutkimuksissa avohuoltoa on lähestytty ennen kaikkea palveluiden ”ideaalin” tai esteiden näkökulmasta, ei tosiasiallista toimintaa tai toiminnan vaikutuksia tarkastellen. Lastensuojelun avohuollon palveluista ei siten juurikaan ole saatavilla tutkimustietoa, jonka avulla voisi arvioida palvelujen toimivuutta tai vaikutuksia lasten ja heidän perheidensä elämäntilanteisiin. Näihin kysymyksiin vastaaminen edellyttää näkemyksemme mukaan nykyistä monipuolisempaa lastensuojelun tutkimusta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lastensuojelun avohuolto
  topic: keywords
subject: vaikuttavat palvelut
  topic: keywords
subject: empiirinen tutkimus
  topic: keywords
subject: kartoittava kirjallisuuskatsaus
  topic: keywords
subject: temaattinen sisällönanalyysi
  topic: keywords
creator: Virve-Maria Toivonen
creator: Aino Kääriäinen
creator: Anna Birgitta Kylmäluoma
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-10-15
publication date: 2025-10-15
starting page: 141
ending page: 159

Oikeudellinen elämä
type: item
subject: Oikeudellinen elämä -palsta
  topic: section
creator: Pauli Rautiainen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26

Aulis Aarnion (1937–2023) merkitys Suomen oikeustutkimukselle – kolme näkökohtaa
type: item
subject: Keskustelua-palsta
  topic: section
creator: Juha Karhu
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 81
ending page: 83

Hyvää tapaa etsimässä – huomioita Otto Meren väitöskirjan ”Lain ja hyvän tavan vastaiset sopimukset” johdosta
type: item
description: Otto Meri: Lain ja hyvän tavan vastaiset sopimukset: sopimusoikeudellinen tutkimus kiellonvastaisista oikeustoimista ja niiden oikeusvaikutuksista. Alma Talent 2023. 415 s.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Jaakko Marku
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 68
ending page: 80

Lapsen etu ennen lapsen etua?
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan lapsen edun käsitteen ja periaatteen alkuperää ja muotoutumista Suomen lainsäädännössä adoptio- ja lastensuojelulakien sekä niiden valmisteluasiakirjojen kautta. Tarkastelun perusteella käsite oli olemassa jo 1920-luvulla, mikä helpotti lapsen edun käsitteen sisällön muuttumista periaatteeksi 1970-luvulla. Suomalaisessa lainsäädännössä lapsen etu oli käytössä jo ennen vuoden 1989 lapsenoikeuksiensopimusta. Lapsen edun omaksuminen lainsäädäntöön oli vaiheittaisen, kansainvälisiin muutoksiin kytköksissä olevan prosessin osa. Adoptiolainsäädännössä esiintyvä lapsen etu on jäänyt aiemmassa tutkimuksessa vähälle huomiolle tutkimuksen keskittyessä lastensuojeluun. Lapsen etu esiintyy kuitenkin ilmauksena ja periaatteena adoptiota koskevassa lainsäädännössä ennen lastensuojelulakeja, suurelta osin samana sisällöltään.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lapsen etu
  topic: keywords
subject: adoptio
  topic: keywords
subject: lastensuojelu
  topic: keywords
subject: lapsen oikeudet
  topic: keywords
subject: lapsen oikeuksien historia
  topic: keywords
creator: Heikki Parviainen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 51
ending page: 67

Nuorten väliset rikokset rikosprosessissa – syyttäjän päätös toimenpiteistä luopumisesta
type: item
description: Rikosaktiivisuus on korkeimmillaan nuorena, ja toisaalta nuoret ovat myös suurimmassa riskissä joutua rikoksen kohteeksi. Koska tuomioistuimessa tuomitun rangaistuksen on katsottu sopivan huonosti nuorille rikoksentekijöille, Suomessa säädettiin jo vuonna 1942 nuoria rikoksentekijöitä koskeva laki, joka mahdollisti toimenpiteistä luopumisen. Edelleenkin yksi toimenpiteistä luopumisen perusteista, ns. nuoruusperuste, soveltuu vain alle 18-vuotiaisiin. Tässä artikkelissa analysoidaan niitä toimenpiteistä luopumisen perusteita, joilla nuorten välisissä rikoksissa esitutkintaa rajoitettiin tai asiassa tehtiin syyttämättäjättämispäätös vuonna 2021. Yleisin toimenpiteistä luopumisen peruste näytti olevan kohtuusperuste. Päätöksen perusteluissa painottui sovittelu sekä asianomistajan ilmoitus siitä, ettei hänellä ollut enää vaatimuksia rikoksesta epäilyä kohtaan. Kohtuusperustetta sovellettaessa saatettiin vedota myös epäillyn nuoreen ikään. Nuoruusperusteen soveltaminen sen sijaan oli harvinaisempaa, etenkin esitutkinnan rajoittamispäätöksissä. Tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että säännöksen sanamuoto "ymmärtämättömyydestä tai harkitsemattomuudesta" soveltuu huonosti tapauksiin, joissa on kyse nuorten välisestä tavanomaisesta väkivallasta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: nuorisorikollisuus
  topic: keywords
subject: rikosprosessi
  topic: keywords
subject: toimenpiteistä luopuminen
  topic: keywords
subject: esitutkinnan rajoittaminen
  topic: keywords
subject: syyttämättäjättäminen
  topic: keywords
creator: Tarja Koskela
creator: Elisa Silvennoinen
creator: Mikko Aaltonen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 32
ending page: 50

Akateemista pikaruokaa vai entistä ehompi tohtorintutkinto?
type: item
subject: Kolumni
  topic: section
creator: Toni Malminen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26

Missä on tutkimusetiikka oikeustieteessä ja lainopissa?
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Jenna Päläs
creator: Tomi Tuominen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26

Syndeemisen terveyskriisin sääntelykehys Suomessa ja Ruotsissa
type: item
description: Koronapandemiaa on luonnehdittu syndemiaksi. Termi viittaa synergeettiseen epidemiaan, jossa tautitaakka voi kumuloitua esimerkiksi sosioekonomisten haasteiden kanssa toisiaan haitallisesti voimistamalla tavalla. Pandemianhallinnan oikeudellisissa analyyseissa syndeeminen näkökulma korostaa tarvetta kiinnittää huomiota siihen, että kriisinhallintatoimet ja -sääntely eivät syventäisi yhteiskunnan eriarvoisuutta. Tässä artikkelissa tarkastellaan Suomessa ja Ruotsissa ja Covid19-kriisin aikana 2020–2022 voimassa ollutta pandemianhallinnan sääntelykehystä syndeemisestä näkökulmasta. Tällöin keskeisiä ovat kysymykset siitä, minkälaiseen sääntelyyn vallankäyttö poikkeusoloissa ja pandemia-aikana kiinnittyi, sekä minkälaiseen tietopohjaan päätöksenteko perustui. Siinä missä Suomessa pandemian aikana poikkeusolot ja niiden mahdollistamat poikkeustoimivaltuudet olivat käytössä kahdesti, Ruotsissa pandemian alkuvaiheen hallintastrategia perustui vapaaehtoisesti noudatettaviin ohjeistuksiin ja suosituksiin. Vaikka tämä linjaus kunnioitti yksilönvapautta, sen avulla ei kyetty ehkäisemään viruksen leviämistä väestössä riittävän tehokkaasti. Niin perusoikeuksista kuin niiden rajoittamisesta, samoin kuin yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista tulee säätää lailla, eikä myöskään esimerkiksi haavoittuvien ryhmien suojelua voida jättää pelkästään suositusten varaan.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Covid-19
  topic: keywords
subject: terveyskriisi
  topic: keywords
subject: syndemia
  topic: keywords
subject: sääntelykehys
  topic: keywords
subject: perusoikeudet
  topic: keywords
creator: Anna-Kaisa Tuovinen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-10-15
publication date: 2025-10-15
starting page: 160
ending page: 177