Oikeus-lehti
type: channel
description: Oikeus on vuodesta 1972 lähtien ilmestynyt lehti, joka tieteellisen painotuksensa lisäksi seuraa aikaansa ja tarttuu ajankohtaisiin aiheisiin. Artikkelien, katsausten ja kirja-arvioiden lisäksi lehdessä on myös Oikeudellista elämää -palsta, jossa arvioidaan kriittisesti ja nasevasti oikeudellisen maailman tapahtumia ja lieveilmiöitä. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvää lehteä julkaisevat Oikeuspoliittinen yhdistys Demla ry ja Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys OYY ry.
publisher: Oikeuspoliittinen yhdistys Demla ry ja Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys OYY ry
language: fi
publication name: Oikeus-lehti
issn: 0356-4037
items: Sosiaalinen vanhemmuus perintöoikeuden näkökulmasta
items: Troublesome Pasts: Legal Governance of Memory in European Privacy and Data Protection Law
items: Pakkoavioliitto rikoksena – keskustelua aidosta suostumuksesta, pakottamisesta ja haavoittuvuudesta
items: Vankien yhteiskuntasuhteen ilmeneminen rangaistusteoreettisessa ajattelussa 1800-luvulta 2000-luvulle suomalaisessa vankeinhoidossa
items: Vastaväittäjän lausunto YTM Mari Suonion väitöskirjasta ”Vankien yhteiskuntasuhteen ilmeneminen rangaistusteoreettisessa ajattelussa 1800-luvulta 2000-luvulle suomalaisessa vankeinhoidossa”
items: Tekijänoikeus ja tasapaino – mistä puhutaan, kun puhutaan oikeuksien ja etujen tasapainosta?
items: Puutteellinen pintaraapaisu suomalaisen kuolemanrangaistuksen historiaan
items: Kuulumisia Tieteiden talolta: OYY ry:n julkaisupalkinto 2025 ja keskustelutilaisuus lainvalmistelusta
items: Kaiken voi perustella jollain lailla – katsaus monilajisesti oikeudenmukaisen oikeusjärjestelmän mahdollisuuksista
items: Muuttuuko mikään oikeasti?
items: Andes-virus säädettiin asetuksella yleisvaaralliseksi – mutta täyttääkö se yleisvaarallisen tartuntataudin lakisääteiset kriteerit?
items: Opponent’s Written Statement on Riikka Lönnblad’s Doctoral Dissertation "Troublesome Pasts: Legal Governance of Memory in European Privacy and Data Protection Law"
items: Muuttuva oikeuskulttuuri muuttaa valtiosääntöämme
items: Ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaate Suomen rikosoikeudessa
items: Ordoliberalismilla ordoliberalismin yli – Euroopan keskuspankin kriisitoimien laillisuusarvion irtaantuminen rahapolitiikan todellisuudesta
items: Tieliikenteen päästövähennystoimien oikeudenmukaisuus ja kustannusvaikuttavuus: lakiehdotusten vaikutusten arvioinnin ja osallistamisen laatu
items: Yrittäjähenkiset kansainväliset järjestöt ja poliittisen talouden oikeus
items: Tehokasta terveydenhuoltoa? Sote-uudistuksen analyysi ja huomioita oikeudellistumisesta
items: Taloudelliset voimavarat ja sosiaalisten oikeuksien toteutuminen perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä
items: Oikeuden ja talouden epistemologisista kytköksistä antroposeenissa: totalisoiva tieto ja eettisyyden haaste
items: Yksilön suvereniteetti ja oikeuden legitimiteetti konstitutionaalisen taloustieteen tutkimusperinteessä
items: Puhuttaisiinko kilpailupolitiikasta?
items: Päihteitä käyttäneiden ihmisten kokemukset väkivallasta ja kohtaamisista kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kanssa
items: Kamppailu tulevaisuuden tilasta: ekofeministisen metodologian näkökulmia ilmasto- ja ympäristöliikkeeseen
items: Nuorten väliset rikokset rikosprosessissa – syyttäjän päätös toimenpiteistä luopumisesta
items: Lapsen etu ennen lapsen etua?
items: Aulis Aarnion (1937–2023) merkitys Suomen oikeustutkimukselle – kolme näkökohtaa
items: ”Se leima on mulle sitten tullut” – Kaarlo Helasvuon sosiaali- ja kriminaalipoliittinen ajattelu ja yhteiskunnallinen toiminta
items: Hyväksikäyttäjä vai ihmiskaupan uhri? Oikeustieteellistä tutkimusta teatterin keinoin – Akateeminen vartti 3
items: Uusliberalismia pohjoismaiseen tapaan – Björn Wahlroosin kilpailuoikeusajattelun kriittinen erittely

Sosiaalinen vanhemmuus perintöoikeuden näkökulmasta
type: item
description: Yhteiskuntamme perhekäsitys on monipuolistunut merkittävästi viime vuosikymmenten aikana. Perinteinen käsitys naimisissa olevan miehen ja naisen muodostamasta ydinperheestä ei ole enää ainoa tunnustettu perhemalli. Sen rinnalle ovat nousseet ja yleistyneet muun muassa uus- ja sateenkaariperheet. Perintöoikeutemme pohjautuu kuitenkin edelleen merkittävissä määrin perinteiseen perhekäsitykseen. Tämä johtuu suurelta osin lakiosaoikeudesta, joka turvaa rintaperillisille aina tietyn osuuden perittävän jäämistöstä. Kyseinen oikeus kuuluu kuitenkin ainoastaan perittävän rintaperillisille, minkä vuoksi hänen sosiaaliset lapsensa voivat jäädä perinnönjaossa epäedullisempaan asemaan. Ongelman välttämiseksi perittävä voi turvautua jäämistösuunnitteluun. Tämä ei kuitenkaan ole ongelmatonta, sillä rintaperillisen lakiosaoikeus on vahva. Lakiosan määrä lasketaan lakiosajäämistöstä, johon voidaan lukea erilaisia rintaperillisen vaatimuksesta huomioon otettavia laskennallisia lisäyksiä. Mikäli reaalisen jäämistön varat eivät riitä lakiosan suorittamiseen, rintaperillisellä on käytettävissään lakiosan täydennyskanne lakiosansa turvaamiseksi. Artikkelin tarkoituksena on lainopin keinoin tutkia sosiaalisten lasten perintöoikeudellista asemaa suhteessa perittävän juridisiin lapsiin eli rintaperillisiin. Kuten artikkelissa havaitaan, perittävän käytettävissä olevat jäämistösuunnittelun keinot eivät aina johda tavoiteltuun lopputulokseen, vaan rintaperillisen vahva lakiosaoikeus voi johtaa perittävän tahdosta poikkeaviin lopputuloksiin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Lakiosa
  topic: keywords
subject: perintöoikeus
  topic: keywords
subject: jäämistösuunnittelu
  topic: keywords
subject: sosiaalinen vanhempi
  topic: keywords
subject: perittävän tahto
  topic: keywords
creator: Mikael Koskinen
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 152
ending page: 169

Troublesome Pasts: Legal Governance of Memory in European Privacy and Data Protection Law
type: item
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Riikka Lönnblad
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 196
ending page: 199

Pakkoavioliitto rikoksena – keskustelua aidosta suostumuksesta, pakottamisesta ja haavoittuvuudesta
type: item
description: Pakkoavioliiton tuore nimenomainen kriminalisointi Suomessa on esimerkki kehityksestä, jonka myötä ihmisoikeusjärjestelmä enenevissä määrin ohjaa kansallista rikosoikeudellista sääntelyä. Usein ohjauksen tarkoituksena on varmistaa haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden oikeuksien toteutuminen. Tämän artikkelin tarkoituksena onkin tarkastella pakkoavioliiton nimenomaista kriminalisointia erityisesti haavoittuvuuden näkökulmasta. Tärkeää tässä suhteessa on pohtia pakkoavioliiton eri muotoja ja niihin liittyviä haavoittuvuuksia sekä niiden yhteyksiä uhrin mahdollisuuteen käyttää tahdonvapauttaan avioliiton solmimiseen tai siinä pysymisen suhteen. Artikkelissa todetaan, että yhteiskunnan on tärkeää puuttua ilmiöön sen vakavuuden vaatimalla tavalla. Rikosoikeuden hyödyntäminen ilmiön kitkemiseen ei kuitenkaan ole yksinkertaista esimerkiksi siksi, että rikosoikeudellisen rajanvedon järjestettyjen ja pakkoavioliittojen välillä voidaan ennakoida olevan haastavaa. Tämän takia onkin tärkeää alleviivata, että pakkoavioliitto-ongelma ei nimenomaisen kriminalisoinnin myötä ole ”ratkaistu” vaan myös jatkossa tarvitaan johdonmukaista työtä pakkoavioliiton uhrien haavoittuvuuden ja toimijuuden tunnustamiseksi, asennemuutosten aikaan saamiseksi sekä uhrien suojelemiseksi ja pakkoavioliittojen ehkäisemiseksi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: avioliittoon pakottaminen
  topic: keywords
subject: haavoittuvuus
  topic: keywords
subject: pakkoavioliitto
  topic: keywords
subject: positiiviset ihmisoikeusvelvoitteet
  topic: keywords
subject: suostumus
  topic: keywords
creator: Mikaela Heikkilä
creator: Maija Mustaniemi-Laakso
creator: Lisa Grans
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 170
ending page: 188

Vankien yhteiskuntasuhteen ilmeneminen rangaistusteoreettisessa ajattelussa 1800-luvulta 2000-luvulle suomalaisessa vankeinhoidossa
type: item
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Mari Suonio
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 205
ending page: 208

Vastaväittäjän lausunto YTM Mari Suonion väitöskirjasta ”Vankien yhteiskuntasuhteen ilmeneminen rangaistusteoreettisessa ajattelussa 1800-luvulta 2000-luvulle suomalaisessa vankeinhoidossa”
type: item
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Jussi Pajuoja
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 209
ending page: 213

Tekijänoikeus ja tasapaino – mistä puhutaan, kun puhutaan oikeuksien ja etujen tasapainosta?
type: item
description: Artikkelissa tarkastelemme, miten erilaiset eturyhmät ja muut tekijänoikeuslain uudistukseen osallistuneet lausunnonantajat oikeuttavat tekijänoikeuteen liittyviä näkemyksiään, ja miten ajatus oikeuksien ja etujen tasapainosta rakentuu tässä keskustelussa. Tutkimuksen aineistona on EU:n DSM-tekijänoikeusdirektiivin edellyttämän kansallisen lakimuutoksen esityöt ja sen yhteydessä annetut lausunnot. Erityistä huomiota saa direktiiviin sisältyvä kiistelty alustavastuusääntely (artikla 17), joka osaltaan ilmentää uudenlaisten intressien yhteensovittamista alustataloudessa. Esitämme, että tasapainon käsite toimii eräänlaisena tyhjänä merkitsijänä, jolla ei ole yksiselitteistä sisältöä, vaan johon eri lausunnonantajat kiinnittävät erilaisia vaatimuksia ja tulkintojaan. Yhtäältä tasapaino esiintyy ikään kuin kaikille ymmärrettävänä, itsestään selvänä tavoitteena. Toisaalta se on samalla tarpeeksi epämääräinen, jotta sillä voidaan oikeuttaa erilaisia poliittisia tavoitteita ja ohjata keskustelua tulkitsijan haluamaan suuntaan. Argumentoimme artikkelissa, että tasapainon vaatimus voi myös toimia tapana oikeuttaa nykytilaa ja epäpolitisoida tekijänoikeuteen liittyviä arvovalintoja ja konflikteja. Tasapainopuhe itsessään myös suuntaa keskustelua pois konkreettisista kysymyksistä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tekijänoikeus
  topic: keywords
subject: tasapaino
  topic: keywords
subject: alustatalous
  topic: keywords
subject: lainsäädäntö
  topic: keywords
subject: perusoikeudet
  topic: keywords
creator: Anette Alén
creator: Kari Karppinen
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 133
ending page: 151

Puutteellinen pintaraapaisu suomalaisen kuolemanrangaistuksen historiaan
type: item
subject: Kirjallisuutta-palsta
  topic: section
creator: Marko Piipponen
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 222
ending page: 226

Kuulumisia Tieteiden talolta: OYY ry:n julkaisupalkinto 2025 ja keskustelutilaisuus lainvalmistelusta
type: item
subject: Keskustelua-palsta
  topic: section
creator: Nea Lepinkäinen
creator: Nora Fabritius
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 219
ending page: 221

Kaiken voi perustella jollain lailla – katsaus monilajisesti oikeudenmukaisen oikeusjärjestelmän mahdollisuuksista
type: item
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Valtteri Aaltonen
creator: Jenna Jylhä
creator: Anu Lähteenmäki-Uutela
creator: Inka Santala
creator: Niko Soininen
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 189
ending page: 195

Muuttuuko mikään oikeasti?
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Anna Hurmerinta-Haanpää
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 127
ending page: 129

Andes-virus säädettiin asetuksella yleisvaaralliseksi – mutta täyttääkö se yleisvaarallisen tartuntataudin lakisääteiset kriteerit?
type: item
subject: Keskustelua-palsta
  topic: section
creator: Tuukka Lampela
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 214
ending page: 218

Opponent’s Written Statement on Riikka Lönnblad’s Doctoral Dissertation "Troublesome Pasts: Legal Governance of Memory in European Privacy and Data Protection Law"
type: item
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: David Erdos
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 200
ending page: 204

Muuttuva oikeuskulttuuri muuttaa valtiosääntöämme
type: item
subject: Kolumni
  topic: section
creator: Tuukka Brunila
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-06-18
publication date: 2026-06-18
starting page: 130
ending page: 132

Ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaate Suomen rikosoikeudessa
type: item
description: Ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaatteen mukaan ihmiskaupan uhreja ei tule rangaista rikoksista, joihin heidät on painostettu osana hyväksikäyttöä. Rankaisemattomuusperiaatetta ei ole tutkittu rikosoikeuden yleisten oppien näkökulmasta, minkä takia sen rikosoikeudellinen merkityssisältö on jäänyt epäselväksi. Tässä artikkelissa analysoimme, minkälainen merkitys ihmiskaupan uhrien rankaisemattomuusperiaatteelle pitäisi antaa suomalaisessa rikosoikeudellisessa ratkaisuharkinnassa ja systematiikassa. Johtopäätös on, että rankaisemattomuusperiaate on omimmillaan yhteisöllisiä oikeushyviä loukkaavissa rikoksissa. Lisäksi sillä voi olla soveltamisalaa yksityisiin oikeushyviin kajoavissa rikoksissa tapauskohtaisen intressipunninnan mukaisesti. Suomalaisessa lainsäädännössä rankaisemattomuusperiaate on ymmärretty tulkintaperiaatteeksi, joka puoltaa toimenpiteistä luopumista ihmiskaupan uhrien kohdalla. Artikkelissa osoitamme, että rankaisemattomuusperiaate voitaisiin rikosoikeussystemaattisesti hahmottaa ihmiskaupan uhreja koskevaksi anteeksiantoperusteeksi. Vastaavaa painostusta rikoksien tekemiseen voi kuitenkin esiintyä esimerkiksi pakottamisrikoksen tai lähisuhdeväkivallan uhreilla. Pelkän ihmiskaupan uhreja koskevan anteeksiantoperusteen sijasta voisikin olla perustellumpaa kehittää yleistä rikokseen painostamisen kattavaa vastuuvapausperustetta. Niinpä rankaisemattomuusperiaate haastaa kehittämään rikosoikeuden yleisiä oppeja siitä näkökulmasta, että pakottaville olosuhteille annettaisiin aiempaa enemmän merkitystä vastuuvapauden perustavana seikkana.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: rankaisemattomuusperiaate
  topic: keywords
subject: ihmiskauppa
  topic: keywords
subject: rikosoikeus
  topic: keywords
subject: vastuuvapausperusteet
  topic: keywords
subject: pakottavat olosuhteet
  topic: keywords
creator: Jani Hannonen
creator: Tatu Hyttinen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 11
ending page: 31

Ordoliberalismilla ordoliberalismin yli – Euroopan keskuspankin kriisitoimien laillisuusarvion irtaantuminen rahapolitiikan todellisuudesta
type: item
description: Euroopan keskuspankin (EKP) velkakirjaostot lopettivat eurokriisin, mutta herättivät samalla voimakasta vastustusta euromaiden keskuudessa. Vastustus oli voimakkainta Saksassa, jossa keskuspankkiirit pelkäsivät EKP:n luopuvan Bundesbankin ordoliberaalista perinteestä ja Saksan perustuslakituomioistuin (SPT) epäili EKP:n ylittäneen toimivaltansa. Euroopan unionin tuomioistuin (EUT) katsoi Gauweiler- ja Weiss-ennakkoratkaisuissaan EKP:n toimineen sille annetun toimivallan puitteissa, minkä ansiosta EKP on kyennyt entisestään laajentamaan velkakirjaostojaan eurokriisin jälkeen. Artikkelissa tarkastellaan oikeudellista kiistaa EKP:n toimivallasta erilaisten rahapolitiikan ihanteiden kannalta. Vaikka velkakirjaostot tarkoittavat irtiottoa ordoliberaalista hintavakauteen keskittyvästä rahapolitiikasta, EUT:n oikeuskäytännössä luotu linja velkakirjaostojen laillisuuden arvioimisesta perustuu ordoliberalismin jatkuvuuden teeskentelyyn. Laillisuusarvio perustuu erityisesti oletuksiin markkinahintojen ja markkinakurin kunnioittamisesta, vaikka velkakirjaostojen myötä EKP:llä on entistä suurempi valta puuttua velkakirjojen hintoihin sekä päättää, kuinka paljon markkinakuri vaikuttaa euromaiden rahoitusoloihin. Ennakkoratkaisut perustuvatkin niin kapeisiin käsityksiin velkakirjaostojen ja rahoitusmarkkinoiden toiminnasta, että EUT:n oikeuskäytäntö on irtaantunut rahapolitiikan todellisuudesta. Kapean rahapoliittisen laillisuusarvion myötä EUT on sivuuttanut SPT:n kritiikit velkakirjaostojen vaikutuksista EKP:n institutionaaliseen muodonmuutokseen ja laajemmin rahaliiton integraation. Oikeudellisen kiistan historiallinen opetus on, ettei rahapolitiikan paradigmojen jatkuvuutta voida taata tiukoillakaan oikeudellisilla säännöillä. Toisaalta EKP:n toimivallan oikeudellinen laajentaminen sisältää lukuisia ristiriitaisuuksia ja avoimia kysymyksiä, jotka voivat muodostua poliittiseksi rajoitteeksi EKP:n velkakirjaostoille tulevaisuudessa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ordoliberalismi
  topic: keywords
subject: Euroopan keskuspankki
  topic: keywords
subject: rahoitusmarkkinat
  topic: keywords
subject: rahapolitiikka
  topic: keywords
subject: Saksan perustuslakituomioistuin
  topic: keywords
creator: Antti Ronkainen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Tieliikenteen päästövähennystoimien oikeudenmukaisuus ja kustannusvaikuttavuus: lakiehdotusten vaikutusten arvioinnin ja osallistamisen laatu
type: item
description: Tieliikennesektorille on kohdistettava mittavia päästövähennystoimia ilmastolain 2 §:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä tavoitteita on ilmastolain 2 ja 8 §:n mukaan edistettävä oikeudenmukaisesti ja mahdollisimman pienin kustannuksin. Artikkelissa tarkastelemme oikeudenmukaisuuden ja kustannusvaikuttavuuden näkökulmista, miten päästöjen vähentämiseen tähtäävien säädösehdotusten vaikutusten arviointia ja osallistamista koskevat velvoitteet on toimeenpantu tieliikennesektorin taloudellisten ohjauskeinojen valmistelussa. Taloudelliset ohjauskeinot soveltuvat suoraan eri toimintojen ohjaamiseen ilman tapauskohtaista harkintavaltaa, mikä korostaa ennakollisen vaikutusten arvioinnin ja kuulemismenettelyn tärkeyttä niiden valmistelussa. Artikkelin tutkimusaineisto koostuu tieliikennesektorin päästövähennystoimia, kuten romutuspalkkiota, hankinta- ja muuntotukia, jakeluvelvoitetta, polttoaineveroa sekä auto- ja ajoneuvoveroa, koskevista lakiehdotuksista. Hyödynnämme aineiston tarkastelussa arviointikehikkoa, jonka olemme laatineet tutkimuskirjallisuuden sekä vaikutusarviointioppaiden pohjalta. Analysoimme aineistoa suhteessa ilmasto-oikeudelliseen sääntelyyn sekä oikeudellisiin arviointi- ja kuulemisvelvoitteisiin. Säädösehdotusten vaikutusten arviointi ja kuuleminen pohjautuvat kansainvälisten sopimusten ja perustuslain yleispiirteisiin velvoitteisiin sekä niitä täsmentäviin oppaisiin. Tarkastelumme perusteella vaikutusten arviointia ja osallistamista koskevat velvoitteet on toimeenpantu säädösvalmistelussa puutteellisesti. Säädösvalmistelun ohjeistuksen ja ilmastolain tarkentaminen voisi parantaa kustannusvaikuttavuuden ja oikeudenmukaisuusvaikutusten arviointia ja yleisön osallistamista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: oikeudenmukaisuus
  topic: keywords
subject: kustannustehokkuus
  topic: keywords
subject: säädösvalmistelu
  topic: keywords
subject: osallistaminen
  topic: keywords
subject: ilmasto-oikeus
  topic: keywords
creator: Paula Leskinen
creator: Marita Laukkanen
creator: Outi Penttilä
creator: Antti Belinskij
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Yrittäjähenkiset kansainväliset järjestöt ja poliittisen talouden oikeus
type: item
description: Perinteisen ajattelutavan mukaan kansainvälisten järjestöjen on katsottu olevan vuorovaikutussuhteessa lähinnä jäsenvaltioidensa kanssa toteuttaen niiden puolesta mandaattinsa mukaisia teknisiä tehtäviä. Lisäksi kansainvälisten järjestöjen on uskottu toimivan julkisessa intressissä ihmiskunnan hyväksi. Tämän artikkelin keskiössä oleva kehityskulku, kansainvälisten järjestöjen lisääntynyt yrittäjähenkisyys, kuitenkin haastaa nämä olettamat. Kun kansainväliset järjestöt keskittyvät myymään tuotteita ja palveluita, hakeutumaan kumppanuussuhteisiin yritysten kanssa ja lähestymään globaaleja ongelmia markkinalähtöisten ratkaisumallien kautta, ne ajautuvat monimutkaisiin vuorovaikutussuhteisiin monien muidenkin toimijoiden kuin jäsenvaltioidensa kanssa ja toimivat toisinaan enemmän markkinoiden ja tuottojen ohjaamina kuin ”puhtaasti” julkisessa intressissä. Artikkelissa esitetään, että siinä missä tämä kehityskulku vaikuttaa vaikeasti selitettävältä kansainvälisten järjestöjen oikeuden perinteisestä näkökulmasta, sitä on hedelmällisempää tutkia poliittisen talouden oikeuden näkökulmasta. Tästä näkökulmasta kansainväliset järjestöt näyttäytyvät monitahoisina toimijoina, jotka toimivat osana monimutkaista poliittista ja taloudellista kenttää – sekä sen ohjaamana että sitä säädellen. Lisäksi näkökulma auttaa hahmottamaan kansainvälisten järjestöjen toimien vaikutuksia ihmisten elämään ympäri maailman.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus
  topic: keywords
subject: kansainväliset järjestöt
  topic: keywords
subject: markkinamuotoilu
  topic: keywords
subject: poliittinen talous
  topic: keywords
subject: yrittäjähenkisyys
  topic: keywords
creator: Ukri Soirila
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Tehokasta terveydenhuoltoa? Sote-uudistuksen analyysi ja huomioita oikeudellistumisesta
type: item
description: Julkistalouden säästötavoitteet ovat jälleen aiheuttaneet keskustelua ja kysymyksiä julkisen terveydenhuoltojärjestelmämme tasosta ja kustannuksista: onko nykyinen terveydenhuoltojärjestelmämme liian kallis, millä tavoin sitä tulisi ohjata ja voidaanko palveluja tehostaa? Käytettävissä olevat taloudelliset resurssit vaikuttavat julkisen terveydenhuollon tasoon, joten terveydenhuollon oikeudellinen ohjaus joutuu vuorovaikutukseen myös taloudellisten realiteettien kanssa. Tehokkuuden kaltaiset termit arkipäiväistyvät kaikessa terveydenhuollon ohjauksessa. Myös sote-uudistuksen yhteydessä tehokkuus nostettiin sekä tavoitteeksi että kriteeriksi. Esimerkiksi hyvinvointialueiden lisärahoituspäätökseen voidaan liittää ehtoja, jotka koskevat palvelujen vaikuttavuutta, laatua, määrää ja tehokkuutta. Miten tehokkuus näyttäytyy julkisessa terveydenhuollossa erityisesti oikeudellisesta näkökulmasta? Artikkelissa tarkastellaan tehokkuutta osana julkisen vallan toimintaa perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien turvaamisvelvoitteen näkökulmasta. Analyysi kohdistuu sote-uudistuksen lainvalmisteluasiakirjoihin ja terveydenhuollon sääntelyyn.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tehokkuus
  topic: keywords
subject: terveydenhuolto
  topic: keywords
subject: hallinto
  topic: keywords
subject: sotu-uudistus
  topic: keywords
subject: perusoikeudet
  topic: keywords
creator: Waltter Roslin
creator: Eveliina Ignatius
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Taloudelliset voimavarat ja sosiaalisten oikeuksien toteutuminen perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä
type: item
description: Käsittelen tässä artikkelissa sosiaalisiin oikeuksiin tehtäviä heikennyksiä, joita perustellaan valtiontalouden säästötavoitteella. Selvitän, miten perusoikeusuudistuksessa on linjattu sosiaalisista oikeuksista ja niiden kytkeytymisestä taloudellisiin voimavaroihin sekä miten tämä näkyy perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä. Katson asiaa erityisesti perustoimeentulon turvan näkökulmasta, josta säädetään perustuslain 19 §:n 2 momentissa. Tavoitteenani on tarkastella perustuslaissa turvattujen sosiaalisten oikeuksien sisältöä ja oikeudellisia rajoja. Kävin läpi perusoikeusuudistuksesta alkaen sellaiset perustuslakivaliokunnan lausunnot, joissa sosiaalisten oikeuksien heikennyksiä on tehty vetoamalla valtiontalouden säästötavoitteisiin, taloudellisiin voimavaroihin tai julkisen talouden tilaan. Pohdin erityisesti perusoikeuksiin liittyviä yleisiä oppeja ja miten ne ovat kehittyneet. Tässä nousevat esiin perusoikeuksien erilaiset oikeusvaikutukset sekä perusoikeuksien sallitut rajoitusedellytykset. Pyrin hahmottamaan, miten olemassa olevia oppeja on hyödynnetty. Arvioni mukaan perustuslakivaliokunta olisi voinut päätyä oikeudellisilla perusteilla myös toisenlaisiin johtopäätöksiin kuin mihin se päätyi. Valiokunta olisi voinut edellyttää arviointia esityksen vaikutuksista sekä ihmisoikeussopimustenmukaisuudesta edellytyksenä sille, että se olisi voinut arvioida esitysten perustuslainmukaisuuden. Valiokunnan argumentaatio oli paikoitellen kriittistä, mutta se esitti moitteet pehmeinä ei-ponsihuomautuksina. Oletus on, että valtioneuvoston tulisi ottaa nämä tulevassa lainvalmistelussa vakavasti.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ihmisoikeudet
  topic: keywords
subject: perusoikeudet
  topic: keywords
subject: sosiaaliset oikeudet
  topic: keywords
subject: heikennyskielto
  topic: keywords
subject: säästöt
  topic: keywords
creator: Susanna Rahkonen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Oikeuden ja talouden epistemologisista kytköksistä antroposeenissa: totalisoiva tieto ja eettisyyden haaste
type: item
description: Tutkimme artikkelissamme oikeuden ja talouden suhdetta uusliberaalin talouden hallinnan muotona laajan prekarisaatioteesin ja antroposeenille ominaisten tietämisen käytäntöjen valossa. Tarkastelemme feministisen tieteenteorian avulla oikeustieteen tietokäsitystä ja episteemisiä käytäntöjä ja pohdimme näistä lähtökohdista oikeustieteelliseen tutkimukseen liittyviä eettisiä ja positionaalisuutta koskevia kysymyksiä. Totalisoivan tiedon käsite liittyy tiedon ja tietämisen valtasuhteisiin, ja se on yhdistetty aiemmassa tutkimuksessa erityisesti eurosentriseen maskuliinisuuteen ja keskiluokkaisuuteen. Oikeuden totalisoiva tieto rakentuu episteemisissä käytännöissä, jotka tuottavat subjektista irrallaan olevia objektiivisiksi oletettuja institutionalisoituvia kuvitelmia ja käsitteellisiä muodostelmia, joiden ideaalina ominaisuutena on näennäinen objektiivisuus ja neutraalisuus. Tällainen tietokäsitys tekee vaikeaksi oikeustieteen, erityisesti lainopin, positionaalisuuden avaamisen ja ymmärtämisen merkitykselliseksi, tutkimusta koskevaksi valinnaksi. Tutkimuksen eettiset valinnat koskevat yhtä lailla koko oikeustieteen kenttää. Oikeudellisen ajattelun muutos on välttämätöntä kestävyyskriisin vuoksi, ja se edellyttää vallitsevan hallinnan muodon jatkuvaa kyseenalaistamista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: antroposeeni
  topic: keywords
subject: kestävyys
  topic: keywords
subject: prekarisaatio
  topic: keywords
subject: lainopin epistemologia
  topic: keywords
subject: positionaalisuus
  topic: keywords
creator: Sanna Mustasaari
creator: Marjo Ylhäinen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Yksilön suvereniteetti ja oikeuden legitimiteetti konstitutionaalisen taloustieteen tutkimusperinteessä
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan konstitutionaalista taloustiedettä uusliberaalin yhteiskuntafilosofian suuntauksena. Keskeisenä teemana on, millaisilla filosofis-normatiivisilla kriteereillä suuntaus arvioi konstitutionaalisen normiaineksen asemaa poliittis-oikeudellisen elämän keskeisenä kerrostumana. Suuntauksen kokoavana lähtökohtana on normatiivinen individualismi ja yksilön suvereniteetti: yhteiskunnan pitäisi kaikilla osa-alueilla rakentua yksilöiden suostumukselle. Lähtökohta määrittelee tutkimusperinteen suhdetta sekä markkinatalouteen että politiikkaan. Individualistinen lähtökohta on jännitteisessä suhteessa enemmistödemokratiaan. Itseymmärryksensä mukaan konstitutionaalinen taloustiede ei kuitenkaan kyseenalaista demokratian ideaa vaan sitoutuu sen individualistiseen tulkintaan. Sitoutuminen näkyy selvimmin siinä, millaisia poliittisia funktioita tutkimusperinne antaa verotusvallan kansainvälisesti hajautetulle järjestelmälle. Konstitutionaalisessa taloustieteessä verotusvallan hajautettu järjestelmä hahmotetaan yksilön poliittisen suvereniteetin vakuudeksi, joka mahdollistaa irtautumisen enemmistödemokratiasta. Tutkimusperinne hahmottuu siten liberaalina ja yksilökeskeisenä teoriana poliittisesta toimijuudesta ja sen oikeudellisista muodoista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: konstitutionaalinen taloustiede
  topic: keywords
subject: uusliberalismi
  topic: keywords
subject: verotusvalta
  topic: keywords
subject: individualismi
  topic: keywords
subject: federalismi
  topic: keywords
creator: Jussi Jaakkola
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Puhuttaisiinko kilpailupolitiikasta?
type: item
subject: Kolumni
  topic: section
creator: Matti Ylönen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-03-11
publication date: 2025-03-11

Päihteitä käyttäneiden ihmisten kokemukset väkivallasta ja kohtaamisista kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kanssa
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastellaan päihteitä ongelmallisesti käyttäneiden ihmisten sekä kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kohtaamisia tilanteissa, joissa päihteitä käyttänyt on kokenut väkivaltaa tai kohtaaminen kontrolli- tai sotealan ammattilaisen kanssa on tuottanut sitä. Kontrollialan ammattilaisilla tarkoitetaan tässä tutkimuksessa poliisia ja järjestyksenvalvojia ja sotealan ammattilaisilla sosiaalityöntekijöitä ja terveydenhuollon edustajia. Kyseessä on laadullinen tutkimus, jossa on syvähaastateltu 18 henkilöä, joilla on ennen tutkimukseen osallistumista ollut ongelmallista päihteiden käyttöä. Tutkimukseen osallistuneet kertovat kohtaamisille antamistaan merkityksistä. Tutkimusote on fenomenologinen ja sen analyysissa on hyödynnetty tulkitsevaa fenomenologista analyysia. Väkivalta päihteitä käyttäneiden ihmisten sekä kontrolli- ja sotealan ammattilaisten välisissä kohtaamisissa on ollut henkistä, fyysistä tai seksuaalista ja päihteitä käyttäneiden ihmisten kokemaa tai tekemää, tai kontrolli- ja sotealan ammattilaisen tekemää. Kohtaamisiin on sisältynyt myös kokemuksia suojelusta, empatiasta ja muutoksen mahdollistamisesta. Tämä artikkeli lisää tietoa siitä, miten päihteitä käyttäneet ihmiset ovat kokeneet kohtaamiset kontrolli- ja sotealan ammattilaisten kanssa väkivallan kontekstissa ja millä keinoin onnistuneita kohtaamisia sekä päihteitä käyttäneiden ihmisten avun saantia voisi jatkossa edistää.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: päihteiden käyttö
  topic: keywords
subject: kohtaaminen
  topic: keywords
subject: väkivalta
  topic: keywords
subject: fenomenologinen tutkimus
  topic: keywords
subject: kontrollialan ammattilaiset
  topic: keywords
subject: sotealan ammattilaiset
  topic: keywords
creator: Heidi Kankkonen
rights: Copyright (c) 2026 Oikeus-lehti
date: 2026-04-01
publication date: 2026-04-01
starting page: 52
ending page: 73

Kamppailu tulevaisuuden tilasta: ekofeministisen metodologian näkökulmia ilmasto- ja ympäristöliikkeeseen
type: item
description: Kriittistä ympäristöoikeusteoreettista lähestymistapaa edustavassa artikkelissa tarkastellaan ekofeministisesti orientoituneen metodologisen lähestymistavan mahdollisuuksia selittää ja analysoida tämänhetkisiä kansainvälisiä ilmasto- ja ympäristöliikkeitä, joista tarkastelun kohteina ovat Fridays for Future, Extinction Rebellion ja Stop Ecocide. Artikkelissa havainnollistetaan, kuinka päivitetty ja uudelleen muotoiltu ekofeministinen metodologia sisältää ja tunnistaa luonnon sortamiseen liittyvän intersektionaalisen ja posthumanistisen diskurssin, ja kuinka se heijastelee tulevien sukupolvien tilan puolesta esitettyjä vaatimuksia. Artikkelissa pohditaan, minkälaisia välineitä ekofeministinen lähestymistapa voi tarjota ylisukupolvisten oikeuksien ja niihin liittyvien ajankohtaisten liikkeiden esittämien vaatimusten hahmottamiseksi. Artikkelissa tunnistetaan, että ekofeminismin yhdessä kriittisen ympäristöoikeuden kanssa oikeusajattelulle tuottamat keskeiset metodiset hyödyt ja havainnot liittyvät perinteisen tila-aikajärjestyksen ylittävien oikeussuhteiden intersektionaalisuuden hahmottamiseen, oikeusjärjestelmässä vallitsevien dualismien osoittamiseen ja korjaamiseen kumppanuuteen perustuvalla luontosuhteella ja ympäristöön kohdistuvan väkivallan ymmärtämiseen ylisukupolvisena, tulevien sukupolvien oikeuksia loukkaavana luonnontuhontana.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ekofeminismi
  topic: keywords
subject: kriittinen ympäristöoikeus
  topic: keywords
subject: tulevat sukupolvet
  topic: keywords
subject: ilmastoliike
  topic: keywords
subject: ekokriisi
  topic: keywords
creator: Sanna Lehtinen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 58
ending page: 76

Nuorten väliset rikokset rikosprosessissa – syyttäjän päätös toimenpiteistä luopumisesta
type: item
description: Rikosaktiivisuus on korkeimmillaan nuorena, ja toisaalta nuoret ovat myös suurimmassa riskissä joutua rikoksen kohteeksi. Koska tuomioistuimessa tuomitun rangaistuksen on katsottu sopivan huonosti nuorille rikoksentekijöille, Suomessa säädettiin jo vuonna 1942 nuoria rikoksentekijöitä koskeva laki, joka mahdollisti toimenpiteistä luopumisen. Edelleenkin yksi toimenpiteistä luopumisen perusteista, ns. nuoruusperuste, soveltuu vain alle 18-vuotiaisiin. Tässä artikkelissa analysoidaan niitä toimenpiteistä luopumisen perusteita, joilla nuorten välisissä rikoksissa esitutkintaa rajoitettiin tai asiassa tehtiin syyttämättäjättämispäätös vuonna 2021. Yleisin toimenpiteistä luopumisen peruste näytti olevan kohtuusperuste. Päätöksen perusteluissa painottui sovittelu sekä asianomistajan ilmoitus siitä, ettei hänellä ollut enää vaatimuksia rikoksesta epäilyä kohtaan. Kohtuusperustetta sovellettaessa saatettiin vedota myös epäillyn nuoreen ikään. Nuoruusperusteen soveltaminen sen sijaan oli harvinaisempaa, etenkin esitutkinnan rajoittamispäätöksissä. Tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että säännöksen sanamuoto "ymmärtämättömyydestä tai harkitsemattomuudesta" soveltuu huonosti tapauksiin, joissa on kyse nuorten välisestä tavanomaisesta väkivallasta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: nuorisorikollisuus
  topic: keywords
subject: rikosprosessi
  topic: keywords
subject: toimenpiteistä luopuminen
  topic: keywords
subject: esitutkinnan rajoittaminen
  topic: keywords
subject: syyttämättäjättäminen
  topic: keywords
creator: Tarja Koskela
creator: Elisa Silvennoinen
creator: Mikko Aaltonen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 32
ending page: 50

Lapsen etu ennen lapsen etua?
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan lapsen edun käsitteen ja periaatteen alkuperää ja muotoutumista Suomen lainsäädännössä adoptio- ja lastensuojelulakien sekä niiden valmisteluasiakirjojen kautta. Tarkastelun perusteella käsite oli olemassa jo 1920-luvulla, mikä helpotti lapsen edun käsitteen sisällön muuttumista periaatteeksi 1970-luvulla. Suomalaisessa lainsäädännössä lapsen etu oli käytössä jo ennen vuoden 1989 lapsenoikeuksiensopimusta. Lapsen edun omaksuminen lainsäädäntöön oli vaiheittaisen, kansainvälisiin muutoksiin kytköksissä olevan prosessin osa. Adoptiolainsäädännössä esiintyvä lapsen etu on jäänyt aiemmassa tutkimuksessa vähälle huomiolle tutkimuksen keskittyessä lastensuojeluun. Lapsen etu esiintyy kuitenkin ilmauksena ja periaatteena adoptiota koskevassa lainsäädännössä ennen lastensuojelulakeja, suurelta osin samana sisällöltään.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lapsen etu
  topic: keywords
subject: adoptio
  topic: keywords
subject: lastensuojelu
  topic: keywords
subject: lapsen oikeudet
  topic: keywords
subject: lapsen oikeuksien historia
  topic: keywords
creator: Heikki Parviainen
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 51
ending page: 67

Aulis Aarnion (1937–2023) merkitys Suomen oikeustutkimukselle – kolme näkökohtaa
type: item
subject: Keskustelua-palsta
  topic: section
creator: Juha Karhu
rights: Copyright (c) 2024 Oikeus-lehti
date: 2024-11-26
publication date: 2024-11-26
starting page: 81
ending page: 83

”Se leima on mulle sitten tullut” – Kaarlo Helasvuon sosiaali- ja kriminaalipoliittinen ajattelu ja yhteiskunnallinen toiminta
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan Kaarlo Helasvuon (1909–2006) ammatillista toimintaa ja ajattelua biografisessa viitekehyksessä. Tutkimuksessa kysytään, millainen Helasvuon sosiaalinen ja koulutuksellinen tausta oli, millaisiin tieteellisiin ja ammatillisiin verkostoihin hän kytkeytyi sekä millaisia laajempia suomalaisen sosiaali-, kriminaali- ja oikeuspoliittisen ajattelun siirtymiä hänen työnsä ja ajattelunsa heijastavat. Tutkimusaineistona hyödynnetään kahta Helasvuon haastattelua vuodelta 2003, hänen kirjallista tuotantoaan sekä sitä kehystävää aikalaiskirjallisuutta. Analyysi osoittaa, että Helasvuon ajattelussa tapahtui kolme opillista siirtymää: 1930-luvun biologis-psykologisista selitysmalleista kohti 1950-luvun ryhmädynaamista näkökulmaa ja edelleen 1960-luvun puolivälin jälkeen kohti laajaa yhteiskunta- ja oikeuspoliittista ymmärrystä. Läpi työuransa Helasvuo näyttäytyy omaperäisenä ajattelijana, joka liikkui eri tieteenalojen ja ammatillisten kenttien välillä ja toimi sillanrakentajana modernisoituvan suomalaisen sosiaali- ja kriminaalipolitiikan rajapinnoilla.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lastensuojelu
  topic: keywords
subject: sosiaalihuolto
  topic: keywords
subject: elämäkerrallinen tutkimus
  topic: keywords
subject: kriminologia
  topic: keywords
subject: kriminaalipolitiikka
  topic: keywords
creator: Timo Harrikari
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-12-13
publication date: 2025-12-13
starting page: 230
ending page: 249

Hyväksikäyttäjä vai ihmiskaupan uhri? Oikeustieteellistä tutkimusta teatterin keinoin – Akateeminen vartti 3
type: item
subject: Keskustelua-palsta
  topic: section
creator: Jani Hannonen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-06-24
publication date: 2025-06-24
starting page: 103
ending page: 110

Uusliberalismia pohjoismaiseen tapaan – Björn Wahlroosin kilpailuoikeusajattelun kriittinen erittely
type: item
description: Artikkeli erittelee amerikkalaisen oikeudellisen uusliberalismin vaikutusta Pohjoismaissa tarkastelemalla Björn Wahlroosin, johtavan pohjoismaisen rahoitusalan vaikuttajan ja yritysjohtajan, kirjoituksia. Vuodesta 2012 alkaen Wahlroos on julkaissut aktiivisesti teoksia, joissa hän luo systemaattista teoriaa vapaasta markkinataloudesta ja demokratiasta sekä oikeuden roolista niiden muotoamisessa. Vaikka hänen kirjansa ja julkiset puheenvuoronsa ovat saaneet laajaa huomiota, hänen kirjoituksiaan ei ole juuri arvioitu akateemisesti, vaikka ne tarjoavat lähes ainutlaatuisen näköalan siihen, miten vaikutusvaltainen yritysjohtaja näkee oikeuden, demokratian ja talouden. Artikkeli yhdistää aatehistoriaa ja modernia kilpailuoikeusteoriaa sekä erittelee Wahlroosin ajattelun taustalla olevaa käsitystä oikeuden ja talouden suhteesta. Aatehistoriallisesti se osoittaa, että Wahlroosin näkemys kilpailuoikeudesta on velkaa niin kutsutulle Chicagon koulukunnalle, joka syntyi 1950-luvulla vastalauseena Yhdysvaltain säännellyn markkinatalouden mallille. Normatiivisesti artikkeli puolustaa kilpailuoikeuden keskitietä ja kuluttajahyvinvoinnin periaatetta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: uusliberalismi
  topic: keywords
subject: kilpailuoikeus
  topic: keywords
subject: Björn Wahlroos
  topic: keywords
subject: Chicagon koulukunta
  topic: keywords
subject: kuluttajahyvinvointiperiaate
  topic: keywords
creator: Toni Malminen
rights: Copyright (c) 2025 Oikeus-lehti
date: 2025-12-13
publication date: 2025-12-13
starting page: 295
ending page: 316